СПІВВІДНОШЕННЯ ПОНЯТЬ «КОНКУРЕНТНА РОЗВІДКА», «ЕКОНОМІЧНА РОЗВІДКА» ТА «РОЗВІДУВАЛЬНА ДІЯЛЬНІСТЬ В ЕКОНОМІЧНІЙ СФЕРІ» У ПОЛІТОЛОГІЧНОМУ ВИМІРІ - УСОВ, Дмитро (Наукові праці Міжрегіональної Академії управління персоналом. Політичні науки та публічне управління, 2024)
У статті визначено співвідношення понять «конкурентна розвідка», «економічна розвідка» та «розвідувальна діяльність в економічній сфері» у їх політологічному вимірі. Доведено, що термін «конкурентна розвідка» доцільно використовувати для означення діяльності зі збору й аналізу інформації економічного характеру з відкритих джерел з метою розробки ефективної маркетингової стратегії й тактики конкретного підприємства в конкурентному середовищі. Суб’єктами конкурентної розвідки можуть бути як безпосередньо зацікавлені підприємства, так і (за їх замовленням) приватні розвідувальні компанії. Економічна розвідка здійснюється як приватними розвідувальними кампаніями, так і державними структурами, що належать до розвідувального співтовариства ‒ з використанням не лише відкритих джерел, а й конспіративних методів збору інформації. Економічна розвідка, на відміну від конкурентної, має політологічний вимір, оскільки може використовуватися не лише для забезпечення конкурентоспроможності певного підприємства, а й цілої господарської галузі чи транснаціональної корпорації, а також для забезпечення та зміцнення національної безпеки й суверенітету держави, зростання добробуту її громадян ‒ через прийняття важливих рішень політичним керівництвом держави (коли замовником інформації виступає держава та її розвідувальні органи). Розвідувальна діяльність в економічній сфері значно вужча від економічної розвідки за суб’єктним складом. Таку діяльність слід розуміти як систему гласних і негласних, технічних, соціальних й аналітичних заходів, що здійснюється суб’єктами розвідувального співтовариства з метою одержання інформації економічного характеру, необхідної політичному керівництву держави для прийняття тактичних і стратегічних рішень щодо забезпечення та зміцнення державного суверенітету, національної безпеки (зокрема економічної та інформаційної), а також сталого соціально-економічного розвитку держави, добробуту її громадян.