СОЦІАЛЬНІ МЕДІА ЯК ІНСТРУМЕНТ КОМУНІКАЦІЙНОЇ СТРАТЕГІЇ ГРАНТОВИХ ПРОЄКТІВ: ДОСВІД RETREAT CAMP - Пальшков, Костянтин; Далявська, Тетяна; Чуб, Оксана (Наукові праці Міжрегіональної Академії управління персоналом. Філологія, 2025)
Стаття присвячена аналізу та узагальненню досвіду використання соціальних медіа як ключового інструменту комунікаційної стратегії грантових проєктів на прикладі проєкту Retreat Camp для внутрішньо переміщених освітян. Метою дослідження є виявлення та систематизація комунікаційних інструментів, що застосовувалися в рамках реалізації проєкту, оцінка ефективності поширення інформації та залучення аудиторії, а також визначення ролі соціальних мереж у досягненні стратегічних цілей грантового проєкту.Визначено актуальність теми через значну роль знань та інформації для розвитку сучасного суспільства й потребу в забезпеченні прозорості, доступності, результативності проєктної діяльності. Встановлено, що соціальні медіа-платформи стали ефективним каналом поширення інформації, який змінює роль користувачів із пасивних споживачів на активних творців і розповсюджувачів контенту. Зокрема, підкреслено важливість інтегрованого використання вебсайтів і соціальних мереж для забезпечення ширшого охоплення аудиторії та підвищення ефективності комунікаційних заходів.У статті застосовано метод case study для дослідження практичного досвіду комунікаційного супроводу проєкту, статистичний метод для оцінки кількісних показників охоплення та взаємодії аудиторії (кількість переглядів, реакцій, поширень), метод спостереження для відстеження динаміки розвитку профілів у соціальних мережах і метод контент-аналізу для дослідження змісту та форматів дописів.Розглянуто структуру та зміст комунікаційної кампанії проєкту Retreat Camp, яка включала організацію літнього табору для 39 внутрішньо переміщених освітян, створення та поширення відеоматеріалів, презентацію результатів через соціальні медіа та сайти партнерських організацій. Проаналізовано використання основних соціальних мереж: Facebook, Instagram, Telegram, YouTube та Twitter, визначено переваги та обмеження кожної платформи для комунікаційної діяльності громадських організацій. Окремо акцентовано на ролі YouTube як довготривалого інструменту поширення інформації та інструменту підвищення довіри до організації, а також на потенціалі Twitter для розвитку партнерств та формування довіри серед англомовної аудиторії.Наукова новизна дослідження полягає у поєднанні практичного досвіду реалізації грантового проєкту з кількісним та якісним аналізом комунікаційних інструментів соціальних мереж, що дозволяє вперше систематизувати ефективні стратегії залучення цільової аудиторії та інтеграції мультимедійного контенту для громадських організацій, що працюють із внутрішньо переміщеними особами. Дослідження демонструє новий підхід до оцінки ефективності комунікаційних стратегій у межах грантових проєктів, включаючи практичну участь авторів у реалізації, що підвищує обґрунтованість висновків та рекомендацій.Отримані висновки можуть слугувати основою для розробки ефективних комунікаційних стратегій у майбутніх грантових проєктах, забезпечення залучення різних груп аудиторії, інтеграції мультимедійного контенту та формування довготривалої підтримки для соціально важливих ініціатив. Стаття сприяє розширенню наукового розуміння практичних аспектів застосування соціальних медіа у громадському секторі та надає рекомендації щодо оптимізації комунікаційних процесів у межах грантових програм.