ВИКОРИСТАННЯ ЦИФРОВИХ ІНСТРУМЕНТІВ У РЕФОРМУВАННІ ДЕРЖАВНОГО УПРАВЛІННЯ В УКРАЇНІ - ШПИГА, Петро; ПРОКОПЧУК, Ілля; ТИРУСЬ, Богдан (Наукові праці Міжрегіональної Академії управління персоналом. Політичні науки та публічне управління, 2025)
Реформа державного управління в Україні є важливим елементом модернізації країни, спрямованим на подолання системної неефективності, боротьбу з корупцією та підвищення якості державного управлін- ня. Проте ці зусилля часто нівелюються застарілими бюрократичними процесами, обмеженою прозоріс- тю та недостатньою доступністю державних послуг для всіх громадян. У цьому контексті інтеграція цифрових інструментів, таких як портали електронних послуг, блокчейн, інфраструктура міжвідомчої автоматизованої інформаційної взаємодії органів державної влади та органів місцевого самоврядування, є одним із трансформаційних методів подолання цих проблем. Попри значний прогрес у впровадженні таких платформ, як «Дія» та «Prozorro», залишається низка проблем, зокрема цифровий розрив, недостатній рівень цифрової грамотності, розрізненість систем та вразливість до кіберзагроз. Ці перешкоди уповіль- нюють повномасштабне впровадження цифрових рішень та реалізацію системи державного управління, орієнтовану на громадянина, в Україні. Метою цього дослідження є системний виклад ролі цифрових ін- струментів у реформі державного управління, виявлення наявних викликів та розроблення стратегічних напрямів їх ефективного впровадження в Україні. За результатами дослідження встановлено, що цифрові інструменти, які системно інтегровані в систему державного управління, можуть суттєво зменшити ад- міністративний тиск, сприяти прозорості процесу прийняття рішень та підвищити рівень задоволеності громадян. Водночас дослідження виявило критичні недоліки процесу цифровізації, зокрема нерівність до- ступу до цифрових послуг у сільській місцевості, опір змінам серед державних службовців та недостатнє інвестування в заходи кібербезпеки. Отримані висновки свідчать про важливість подолання цих проблем за допомогою комплексної національної стратегії, пріоритетами якої є інклюзивність, операційна сумісність та безпека. До основних рекомендацій також належать посилення розвитку інфраструктури широкосму- гового зв’язку, удосконалення програм цифрової грамотності, зміцнення системи кібербезпеки та сприяння державно-приватному партнерству для пришвидшення інновацій.