ЗАСТОСУВАННЯ ПРОБІОТИКА AEROCOCCUS VIRIDIANS В ПРОФІЛАКТИЦІ ЛАКТАЦІЙНОГО МАСТИТА У ПОРОДІЛЬ З ЛАКТОСТАЗОМ - ЧУЙКО, Василь; ВАСИЛЕНКО, Тетяна; ГАРАГУЛЯ, Ірина; КРЯЧКОВА, Наталя; ВАСИЛЕНКО, Артемій (Сучасна медицина, фармація та психологічне здоров’я, 2025)
Багаточисленними дослідженнями було продемонстрована суттєва роль мікробінома людини для його здоров’я.На сучасному етапі мікробіоту грудного молока можливо визначити, як сукупність коменсальної взаємодії між собою мікроорганізмів, репрезентуючих у складну організовану екосистему.В попередніх дослідженнях було встановлено, що у вагiтних перед пологами та породіль без осередкiв iнфекцiї на молочній залозі мешкають представники облiгатної мiкрофлори – Aerococcus viridans, що мають сильну продукцiю пероксиду водню З плином часу у післяпологовому періоді мало місце зростання висівання Aerococcus viridans з 23.8% до 86,7% (р<0,05).Вищезгадана тенденція відбувалась паралельно із зменшенням колонізації різних ділянок молочної залози Staphilococcus aureus та Грам-негативними ентеробактеріями.Проведені дослідження дають змогу в застосовувати перспективний метод профілактики мастита за допомогою пробіотика, який складається з Aerococcus viridians.Мета дослідження. Визначити мікробіологічний стан молочних залоз у породіль з лактостазом до та після застосування пробіотика, який містить Aerococcus viridan та його ефективність в профілактиці лактаційного маститу. Матеріали та методи дослідження. Мікробіологічний стан молочних залоз проводився з ділянок аreola mammaе та papilla mammae у 34 породіль з лактостазом до та після приняття перорально пробіотика, з подальшою ідентифікацією бактеріальної флори. Для висівання Aerococcus viridians застосовувалась селективно-індикаторне середовище.Результати і обговорення. Мікробіологічне дослідження було проведено у 34 породіль з лактостазом до та після перорального приняття пробіотика, який містив Aerococcus viridians. Бактеріологічний склад був представлений 13 видами патогенної, умовно-патогенної та сапрофітної мікрофлори.У породіль з лактостазом на різних ділянках молочних залоз відмічалось значне висівання Staphilococcus aureus (52.9%–73.5%) та ентеробактеріальної мікрофлори, які спричиняють розвиток лактаційного маститу. При цьому дуже низький відсоток висівання відмічалось з різних ділянок молочної залози Aerococcus viridians (5.9±4.0%).Після застосування пробіотика достовірно знижувалось висівання Staphilococcus epidermidis, Staphilococcus aureus, Micrococcus sp. Enterobacter aerogenes, E. сolli, Klebsiella pneumonia. Не відмічалось суттєвих змін у кількості висівання Staphilococcus saprofiticus, Bacillus sp. та Candida sp. Висівання же Aerococcus viridians достовірно зростало до 82,3% (р<0,05).У 34 породіль з лактостазом клінічні прояви зникали на 3-7 добу після прийняття пробіотика. В 1 випадку (2,9%) перебіг лактостаза закінчився появою клініки лактаційного маститу. Висновки. Застосування пробіотика, який містить Aerococcus viridians у породіль з лактостазом призводить до зміни мікробіоти молочної залози від зниження патогенної мікрофлори та зростанню мікроорганізмів які мають значні антагоністичні властивості по відношенню до збудників лактаційного маститу.